Subject: AVALIK KIRI: Kagu-Eesti paraolümpia ehk 12 õhtusööki
From: Põim Kama <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Mon, 23 Sep 2024 06:28:42 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

23. september 2024

AVALIK KIRI: Kagu-Eesti paraolümpia ehk 12 õhtusööki

Ettevõtlusega tegelemine Kagu-Eestis meenutab halba nalja paraolümpiast. 
Võid olla edukas ja koguni võita, kuid päeva lõpuks otsustatakse sinu üle 
ikkagi esmajoones „regionaalse puude“ põhjal.

Ettevõtjatena, kes oma elu ja tegevuse Kagu-Eestiga sidunud, näeme aina 
raskema südamega, kuidas siinsete inimeste ja ettevõtete alaväärtuslikuna 
kohtlemine on muutumas normiks. Regionaalset diskrimineerimist kohtab 
kõikidel tasanditel, olgu tegemist laenude, elektrivarustuse või 
riigijuhtide ja meedia suhtumisega.

Kagu-Eestist lahti ütlemine ja piirkonna maha kandmine ei saa olla Eesti 
huvides. Seepärast soovime rääkida kolmest tegurist, mis siinset ettevõtlust 
ja selle kaudu kõiki teisi arenguvõimalusi mõjutavad. Etteruttavalt olgu 
öeldud, et kõik kolm on seotud hoiakutega.

„Selles piirkonnas“ me nii palju laenu ei anna

Ettevõtete rajamine ja arendamine, töökohtade loomine ja investeeringud, aga 
ka isiklike elude ja kodude üles ehitamine sõltub sellest, kas ja kui 
kättesaadav on selleks vajaminev kapital. Lihtsalt öelduna, kas raha liigub 
või ei liigu.

Oleme ise kogenud ja seda kirja ette valmistades nii teiste kogemusi kui 
kättesaadavaid andmeid kogunud, mis kõik kõnelevad üht – erakapital väldib 
Kagu-Eestit. Kasvuks ja arenguks hädavajalikku laenuraha pakutakse 
siinsetele inimestele ja ettevõtetele vähem ning kallimalt kui mujal Eestis.

Eesti Panga 2021. aasta uuringu kohaselt moodustavad Kagu-Eesti kolme 
maakonna eraisikute laenud kõigest 0,4-0,8% kogu riigi näitajatest. 
Ärilaenude kohta paraku avalikku statistikat pole, kuid ettevõtjatelt 
kuuldud kogemused kõnelevad sarnasest pildist.

Rääkides Eesti majanduse konkurentsivõime pidurdumisest, on korduvalt välja 
toodud, et rahvusvahelises võrdluses on kapitali hind Eesti ettevõtete jaoks 
kõrgem kui enamikus teistes ELi riikides. Viimati rõhutati probleemi tänavu 
riigikogu majanduskomisjoni eestvedamisel valminud Eesti konkurentsivõime 
raportis.

Kagu-Eesti konkurentsivõime raportit keegi vaevalt koostanud on, kuid juhime 
tähelepanu, et sarnastel kapitalikääridel, mis rahvusvahelises võidujooksus 
ülekohtused tunduvad ning Eesti majanduse kasvu piiravad, laseme oma riigi 
erinevates piirkondades suurema kärata ettevõtlust, arengut ja võimeid 
kärpida.

Piirates kapitali kättesaadavust regioonides, tekivad Eesti eri piirkondade 
arenguvõimalustesse ületamatud lõhed. Need omakorda kajastuvad inimeste 
palga- ja elatustasemes, rändemustrites, tööealise ja väärtust loova 
elanikkonna osakaalus, omavalitsuste tulubaasis ja teenuste kvaliteedis ning 
elamufondi seiskorras ja turuväärtuses. Tervikuna selles, millist 
perspektiivi inimesed oma kodukohal ja elulaadil näevad ning kas ka mõtet 
sellesse panustada.

Lõigu pealkirjas toodud tsitaat on päris. Nii ütlesid kaks Eesti turu 
juhtivat panka.

Kas teie ärimudel eeldab elektrit?

Ka see on päris lugu. Täpne sõnastus, mida üks vastutav juht eelmisel talvel 
peale kolm nädalat kestnud ränka elektrikriisi Kagu-Eesti ettevõtjate kohta 
kasutas, oli küll järgnev – kui nende ärimudel eeldab elektrit, siis miks 
nad selle peale varem ei mõelnud?

„Nemad“ olid antud juhul loomkasvatajad, kelle suurkarjade jootmissüsteemide 
töö lakkas, jahutusseadmed madalpinge tõttu hävisid või muud halba juhtus. 
Tõsi, nende ärimudel eeldab elektrit.

Kirja autoritena püüdsime õigluse huvides korraks mõelda, kas leidub 
ärimudel, mis elektrit ei eelda ja kui, siis milline. Pähe tulid vaid 
laagrid ja kursused, mis õpetavad ilma elektrita ellu jääma. Mitte just suur 
ja kasumlik turg.

Meil on raske ette kujutada olukorda, kus mõnele Tallinna kesklinna 
restoranile või Jüri tööstusettevõttele öeldaks vastutava teenusepakkuja 
poolt lause, mis algab sõnadega: „Kui teie ärimudel eeldab elektrit…“

Elektrilevi andmetel oli Valgamaal käesoleva aasta esimese kaheksa kuu 
jooksul 15 elektrikatkestust iga 100 liinikilomeetri kohta. 2023. aastal 
kokku toimus iga 100 kilomeetri kohta 37,6 katkestust. See on rohkem 
elektrikatkestusi kui kusagil mujal Eestis.

Meie tegutseme Valgamaal Lüllemäe külas, kus kohalik põhikool hakkas hiljuti 
lapsevanematelt ja vilistlastelt generaatori ostuks annetusi koguma. 
Elektrikatkestuste tõttu ära jäänud koolipäevi ei jõudnud selleks ajaks enam 
kokku lugeda.

Ka kooli „ärimudel“ eeldab elektrit.

Kui ääremaalt, siis infantiilne

Kolmas küsimus on suhtumises ja kohtlemises. Selles, mida Kagu-Eesti 
inimesed tunnevad, nähes, millisel viisil ja milliste sõnadega neist 
kõneldakse.

Raske on selgitada, mis inimestes murdub, kui peaminister neid kõiki 
ühtmoodi kurjaks nimetab, kui KAPO oma aastaraamatus kogu riiki nende eest 
hoiatab või kui kaitseväe juhataja ähvardab, et varsti on vene väed Põlvas. 
Ning muidugi iga kord, kui mõni arvamusliider või mõjuisik ütleb halvustava 
lause: „Aga miks nad üldse elavad seal!“

Inimmõtlemine ja sellest tulenevalt ka meedia- ja arvamusruum on kiindunud 
vastandustesse – meie ja nemad, head ja halvad, mustad ja valged. 
Kagu-Eestist rääkides kõneletakse aina enam „esimese“ ehk arenenud 
tsivilisatsiooni positsioonilt „teistega“ ehk vähem arenenute, koguni 
mõistmisvõimetute ja infantiilsetega. Suhtlus toimub ülalt alla ja 
võimupositsioonilt.

Kagu-Eesti käsitlusviis, olgu ajakirjanduses, poliitilises kontekstis või 
ükskõik millisel muul tasandil (panku ja elektrit juba mainisime) on sageli 
sildistav ja primitivistlikult lihtsustatud. Pealinnast tullakse kagusse 
tsivilisatsiooni tooma ehk otsustest, kärbetest, koormistest ja piirangutest 
teavitama ning õpetama, mis siinsetele inimestele hea ja kuidas nad peaksid 
elama. Kui üldse tullakse.

See tähendab, et dialoog ei toimi. Suhtlus kujuneb esimese monoloogiks, sest 
teise arvamust ei peeta samaväärseks. Mis omakorda kutsub esile 
sotsiaalteadustest tuntud „isetäituva ennustuse“. Ehk vastavalt Thomase 
teoreemile - kui mingeid olukordi määratletakse reaalsetena, on nende 
olukordade tagajärjed reaalsed.

Kurjad inimesed, Kremli mõjutusobjektid, kõik need muud jutud.

12 õhtusööki

Näeme, et see on toimumas Kagu-Eestiga. Lõhesid aina sügavamaks 
kultiveerides, inimesi väheväärtuslike ja rumalatena koheldes, neid eirates, 
hirmutades või sildistades tekib üsna kibe „iselimpsiv jäätis“. Alandus, 
pettumus ja frustratsioon süvenevad ning narratiiv kurjadest inimestest loob 
ennast juba iseseisvalt.

Meie näeme mõlemat poolt, suhtleme nii esimeste kui teistega, kuuleme 
mõlemaid hääli ja arvamusi ning saame osa inimeste mõtteviisist ja 
tunnetest. Me mõistame ja oleme süvenevalt mures.

Paraku ei ole meil olukorra muutmiseks mõju ega võimu, olgu poliitilist, 
majanduslikku või institutsionaalset. Meil pole kõrgeid ameteid või ühtegi 
muud tiitlit, mis meile hääle ja autoriteedi annaks, et võiksime esimeste ja 
teiste vahel sildu ja suhteid ehitada. Aga me oleme külalislahked ning 
oskame suhelda, selgitada ja võõrustada. Sellest saab meie panus.

Alates oktoobrikuust kutsume terve järgneva aasta vältel külla kokku 
kaksteist gruppi Eesti olulisemaid otsustajaid ja inimesi, kes riigi eri 
piirkondade arengut enim mõjutavad või seda teha võiksid. Korraldame neile 
soojalt oodatud külalistele igas kuus ühe Kagu-Eesti olukorda käsitleva 
seminari ja õhtusöögi, et dialoogile ja mõistmisele kaasa aidata.

Kutset Lüllemäele võivad oodata nii Eesti Vabariigi president, pankade 
esindajad, riigikaitse ja sisejulgeoleku juhid, erinevad valitsuse ja 
riigikogu liikmed, ettevõtjad ja investorid, meediamajade juhid, 
riigifirmade ja -asutuste juhid, valdkondlikud esindusorganisatsioonid ja 
liidud, haridusjuhid ja teadlased, Euroopa parlamendi saadikud kui ka 
erinevad arvamusliidrid ja mõjuisikud.

Loodame, et meie kutsed võetakse vastu ning lubame, et hoiame avalikkust 
selle aasta vältel kursis, kuidas meil läheb ja millist mõistmist leiame.

Aitäh ja kohtume peagi!

Põim Kama, TUUM Consulting OÜ

Triin Rätsep ja Kerti Vissel, Restoran Kolm Sõsarat

Täpsem info:

Põim Kama, TUUM Consulting OÜ

Telefon: +372 511 0787

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Triin Rätsep, Restoran Kolm Sõsarat

Telefon: +372 506 8645

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Kerti Vissel, Restoran Kolm Sõsarat

Telefon: +372 5656 0504

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

- - - - - - - - - - - - - - - -
Põim Kama
TUUM Consulting OÜ
Tel: +372 511 0787
E-post:  <mailto:[email-masked]> [email-masked]

  <https://ci3.googleusercontent.com/mail-sig/AIorK4wn-YmfUWQKSPrckCHtGWQBZu5DxEr4UPAW2Sc_c5CAzTdp-5vfZ3Ew_AwBbzhPHBucZToBU6s>